Nivåbeskrivelser av kompetanse
En viktig hensikt med kompetansestandardene er å inspirere til en kontinuerlig kompetanseutvikling. Ved å innføre de to nivåene kompetent og spesialisert, blir et utviklingspotensial synliggjort.
Sist oppdatert : 3. januar 2024Kompetansestandardene kan for eksempel brukes for å kartlegge hvilke kunnskaper, ferdigheter og generell kompetanse en karriereveileder har. Ved hjelp av nivåbeskrivelsene kan karriereveileder vurdere hvor han eller hun er i sin kompetanseutvikling.
![](https://cdn.sanity.io/images/dc7vqrwe/production/3b79a1f45376ebc5b46b92921b5af12a398ad681-5266x3013.png?rect=1,0,5264,3013&w=3840&h=2198&q=100&fit=max&auto=format)
En som skal utføre karriereveiledningsoppgaver trenger kvalitetssikret kompetanse på en rekke områder, men nivågradering av slike kompetanseområder kan være problematisk. For hva er god, mindre god eller særlig god kompetanse på temaer som for eksempel etikk, tverrfaglig samarbeid og arbeidsmarkedskunnskap? Og hvordan skal tverrsektorielle kompetansestandarder, som ikke knytter seg til spesifikke utdannings- og opplæringsløp, kunne brukes til å kvalitetsvurdere de som har karriereveiledningsoppgaver på måter som gir transparens og mening for hele praksisfeltet?
I kompetansestandardene er dette løst gjennom å vise til to nivåer av kompetanse: kompetent og spesialisert.
To nivåer – kompetent og spesialisert
Kompetansestandardene skal gi et utviklingspotensial for den enkelte medarbeider og for ledelsen, og ikke kun utgjøre statiske sjekklister. Med dette som utgangspunkt er det definert to nivåer i kompetansestandardene.
Kompetent
I definisjonen av kompetent ligger det at karriereveilederen:
- ha jevnt god kunnskap om og oversikt over delkompetansene som beskrevet under kunnskapsområdet
- kan demonstrere jevnt over og på en god måte ferdigheter som beskrevet under ferdighetsområdet
- utviser jevnt over god vurderingsevne og selvstendighet som beskrevet under området generell kompetanse
Spesialisert
I definisjonen av spesialisert ligger det at karriereveilederen:
- har svært god kunnskap om og inngående oversikt over delkompetansene som beskrevet under kunnskapsområdet
- kan demonstrere svært gode ferdigheter som beskrevet under ferdighetsområdet
- utviser svært god vurderingsevne
De to nivåene er definert gjennom beskrivelser av i hvor stor grad, eller hvor godt, en karriereveileder oppfyller kompetansestandardene. Kompetansestandardene for karriereveiledere kommer derfor ikke i to utgaver: én som formulerer hva som er kompetent, og en annen som formulerer hva du kan når du er spesialisert.
Begrepet kompetent står for en minimumsstandard, om enn i form av høy kompetanse. Målet er at en karriereveileder skal være kompetent innenfor alle kompetanseområdene (og delkompetansene).
Spesialisert står for fordypning, enten innenfor ett av kompetanseområdene, eller én eller flere av delkompetansene. Å være spesialisert innenfor kompetanseområder eller delkompetanser, kan en karriereveileder være eller utvikle, dersom han eller hun har svært god kompetanse, ytterligere erfaring, formell eller uformell utdanning innenfor et kompetanseområde eller en delkompetanse.
En hensikt med kompetansestandardene er nettopp å inspirere til en kontinuerlig kompetanseutvikling. Med de to nivåene blir et utviklingspotensial synliggjort. Dersom en karriereveileder har oppnådd kompetent-nivået på de fleste områder, vil han/hun fortsatt kunne strekke seg etter nye, høyere kompetanser som spesialisert. En karriereveileder som har oppnådd spesialisert-nivået innenfor ett eller flere av områdene eller delkompetansene, må imidlertid også fortsette å utvikle seg, holde seg oppdatert og tilegne seg ny kompetanse.
Kompetanseutvikling
I en utviklingsprosess for en karriereveileder, fra nybegynner til ekspert, vil det ligge noen graderte steg i forkant av nivåene kompetent og spesialisert. En karriereveileder vil som oftest gå fra å ikke ha kunnskaper eller ferdigheter innenfor et fagområde, til å kunne noe og deretter nærme seg det første nivået – kompetent. Det er derfor definert noen steg å måle seg opp mot, før man når nivåene kompetent og spesialisert.
Beskrivelse av stegene mot kompetent og spesialisert:
Karriereveilederen har ikke kunnskap eller ferdigheter innenfor den enkelte delkompetansen.
Karriereveilederen har i liten grad kunnskap eller ferdigheter innenfor den enkelte delkompetansen.
Karriereveilederen har i noen grad kunnskap eller ferdigheter innenfor den enkelte delkompetansen.
Hvordan bruke kompetansestandardene og nivåinndelingen?
Kompetansestandardene og nivåinndelingen kan brukes som utgangspunkt for å vurdere karriereveilederes kompetansenivå som grunnlag for videre kompetanseutvikling.
Karriereveilederen kan kartlegge egne kunnskaper, ferdigheter og generell kompetanse i hvert enkelt kompetanseområde, og ved hjelp av nivåinndelingen, vurdere hvor man er i sin kompetanseutvikling. Neste skritt være å se nærmere på:
- Innenfor hvilke kompetanseområder man har best kompetanse
- Innenfor hvilke kompetanseområder man mangler kompetanse
- Hvordan komme videre i egen kompetanseutvikling? (Eksempler kan være formell kompetanseheving, kurs, delta på konferanse, lese mer faglitteratur, ta initiativ til mer erfaringsdeling etc.)
Ledere av karrieretjenester kan bruke kompetanseområdene og nivåinndelingen til å få en oversikt over det samlede nivået på kompetansen i egen virksomhet, i medarbeiderutvikling og i rekrutteringsprosesser.
Hvordan kan kompetansestandardene brukes av andre praktikere?
![](https://cdn.sanity.io/images/dc7vqrwe/production/86fc673c1182d1041befbda711868c7a272d4398-3719x1679.png?rect=1,0,3718,1679&w=3840&h=1734&q=100&fit=max&auto=format)
Kompetansestandardene er laget for karriereveilederen. I praksisfeltet er det imidlertid andre praktikere, som ikke er karriereveiledere. Kompetansestandardene kan være et utgangspunkt for å definere standarder for kompetanse, også for andre praktikere. Det vil være opp til den enkelte tjeneste og sektormyndighet å definere hva den enkelte medarbeider må ha av kompetanse.
Hvordan kan kompetansestandardene brukes på systemnivå?
Kompetansestandardene kan også være et utgangspunkt for å vurdere hva de som utdanner og forsker i feltet bør ha av kompetanse, og hvilke kompetanseområder som ledere og politikkutviklere bør ha kjennskap til. Hvis høyere kvalitet og profesjonalitet i karriereveiledning er målet, har det stor betydning at også ledere og politikkutviklere har gode nok kunnskaper om karriereveiledning. Hva som er «godt nok», vil avhenge av hva slags oppgaver som ligger til stillingen, og kan ikke gis i form av en generell anbefaling på tvers av sektorer.